Behöver du köpa en ny dator? Köp då en dator som klarar av det den ska användas till och lite till – för att framtidssäkra den. Här listar vi de viktigaste punkterna man behöver ha koll på när man köper ny dator.
![](https://www.nyforetagsamhet.se/wp-content/uploads/2024/03/AdobeStock_443709176-1024x683.jpeg)
Processor
Processorn/CPU (Central Processing Unit) är datorns centrala beräkningsenhet. Det är “datorns hjärna” och det är härifrån som alla beräkningar utförs och program körs. Ju bättre processor desto snabbare kommer datorn att kunna fungera och utföra kommandon. Kraftfulla processorer kan exempelvis köra både tyngre och fler program samtidigt än mindre kraftfulla processorer.
Det finns i huvudsak två tillverkare av processorer; AMD och Intel. De har båda sina för och nackdelar. Generellt är AMD nästan alltid billigare än Intel. AMD erbjuder generellt högre standardhastigheter medan Intel erbjuder högre topphastigheter.
När man jämför jämför specifikationer brukar man kolla processorhastighet/frekvens, processorkärntyp och processormodell.
Processorhastighet mäts i GHz (gigahertz) och är ett mått på hur snabbt en dator slutför grundläggande beräkningar och operationer
Processorkärntyp berättar hur många kärnor den har. Ju fler kärnor desto fler program kan köras samtidigt
Processormodell berättar vilket märke och variant som datorn har använder. Intel har delat upp sina processorer i olika serier: Celeron, Pentium, i3, i5, i7 och i9. AMD har delat upp sina processorer i E- och A-serier, följt av en siffra. En högre siffra innebär en mer kraftfull processormodell, för såväl Intel som AMD.
Använder du program som kräver hög processorprestanda är det bäst att ha hög processorhastighet. Använder man många program samtidigt är det bäst att ha många kärnor. Använder man både tunga och flera program samtidigt är det bäst att ha både hög processorhastighet och många kärnor. Antalet kärnor påverkar däremot inte den maximala processorhastigheten; en fyrkärnig processor på 2,4 gigahertz har en total frekvens på 2,4 gigahertz.
RAM-minne (Arbetsminne)
Även faktorer så som mängden arbetsminne (RAM-minne) och typ av lagringsminne/hårddisk (SDD eller HDD) påverkar datorns totala snabbhet.
Arbetsminnen är snabbare (och dyrare) än lagringsminnen. Det används för tillfällig lagring av data när program körs och möjliggör för datorn att arbeta med information utan att hela tiden behöva spara till och hämta den från hårddisken, som annars skulle ta längre tid. Datorns inbyggda minne är därför viktigt för hur snabb datorn uppfattas. Billigare datorer brukar utrustas med RAM-minne på 4-8 GB medan värstingdatorer kan ha över 32 GB. Ju mer RAM-minne, desto bättre. Minnen av typen DDR4 är nyare och bättre än DDR3.
Hårddisk (lagringsminne)
Lagringsminnen är långsammare (men billigare) än arbetsminnen. Här lagras program, bilder, filmer, spel och andra filer som ska sparas beständigt och inte gå förlorad när datorn stängs av. Vilken typ av hårddisk påverkar också hur snabb din dator upplevs. Det finns två typer av lagringsminnen; HDD (Hard Disk Drive eller hårddisk) och SSD (Solide State Drive). HDD använder en äldre teknik som är mycket långsammare än den nyare tekniken som SSD använder. HDD är däremot billigare så datorer med den typen av hårddisk brukar ha mer lagringsutrymme än datorer med SSD.
På stationära datorer finns i många fall både HDD och SSD, där man rimligen använder HDD för att lagra filer och SSD för program – eftersom man vill att programmen ska köras så snabbt som möjligt. På bärbara datorer är att endast ha SSD standard. Hur mycket lagringsminne man behöver ha beror på hur mycket man har tänkt spara på datorn. 128-512 GB är vanliga storlekar för SSD-diskar. 1000-2000 GB (1-2 TB) är vanliga storlekar på HDD. Annars finns även molntjänster dit man kan komma åt filer, utan att spara dem lokal på datorn.
Grafikkort
Grafikkortet har som störst betydelse när man vill göra mer krävande kreativa saker som t.ex. videoredigering, spela tunga spel och liknande. Ska man inte använda datorn för dessa ändamål kan man oftast nöja sig med ett inbyggt grafikkort i processorn, vilket i så fall inte är något man behöver tänka på.
Kraftfulla datorer har istället ett så kallat “dedikerat grafikkort” som finns till för att kunna hantera dessa krävande kreativa saker. När man jämför grafikkort brukar man förutom tillverkare och modell även kolla på hur mycket dedikerat minne den har (grafikminne). Förenklat fungerar det som ett eget RAM-minne för att inte belasta ordinarie RAM-minne. När det kommer till grafikkort får man allt som oftast mer ju mer man betalar. Kolla gärna att grafikkortet är relativt nytt eftersom utvecklingen går snabbt framåt. De två största tillverkarna av dedikerade grafikkort är AMD (Radeon-kort) och Nvidia (Geforce GTX-kort). Ett Geforce GTX 1080 är mer kraftfullt än ett Geforce GTX 1050 – siffran avslöjar vilken generation av Nvidia-kort det är och generellt kan man säga att ju högre siffran är desto mer kraftfullt är grafikkortet. Har kortet ändelsen Ti är det en ännu kraftigare variant, men också dyrare.
Operativsystem
En dator behöver ett operativsystem för att fungera. Det är nämligen operativsystemet som kör alla program och är det du ser när du är inne på datorn. När man köper en ny dator har man oftast Windows 10 (PC), Mac OS (Apple) eller Chrome OS (Google) installerat.
Vilket operativsystem man väljer beror på eget tycke och vad datorn ska användas till. Windows och Mac OS är mer traditionella operativsystem medan Chrome OS fungerar lite annorlunda där program inte installeras på datorn, utan körs på nätet och kräver konstant uppkoppling för att fungera.